קדם - מכירה 93 חלק א' - כתבי יד וספרים, גרפיקה ותחריטים, פקסימיליות, ואוונגרד – מאוסף משפחת גרוס, ומאוספים פרטיים
לוח קישוט לסוכה – אברהם קאלימאני ופרנצ'סקו גריזליני – איטליה, המאה ה–18
לוח קישוט לסוכה. "חשב" אברהם ירמיה קאלימאני, "צייר" פראנציסקו גריזליני. [איטליה, כנראה ונציה, אמצע המאה ה–18, 1750 בקירוב].
תחריט על נייר; צבוע באופן חלקי.
לוח קישוטי לתלייה בסוכה, אשר תוכנן בידי אברהם ירמיה קאלימאני ובוצע בידי פרנצ'סקו גריזליני. קאלימאני, הנזכר כאן בתור "חשב" (כנראה בהוראת "הגה" או "תכנן"), בנו של הרב המפורסם שמחה קאלימאני (מרבני ונציה במאה ה–18, מדקדק, משורר ומחזאי). שמו נזכר גם בלוח שנדפס בוונציה בשנת תקכ"ב ובלוח קיר שנדפס שם בשנת תקכ"ז. גריזליני (Francesco Griselini, 1717–1787), הנזכר כאן בתור "צייר" (כנראה בהוראת איור ותחריט), חרט–אומן המפורסם בעיקר בתחריטים שיצר למגילת אסתר בשנות ה–40 של המאה ה–18, בכמה מפות שחרט ובמספר תחריטים אשר יצר לתנ"ך ולספרי תפילה שנדפסו בוונציה בשנות ה–1750.
במרכז הלוח מופיע קרטוש גדול המיועד לכתיבת ברכה או פסוק הקשורים בחג הסוכות (בלוח שלפנינו מופיע הפסוק "כי חמת אדם תודך, שארית חמת תחגר" – תהלים ע"ו, י"א). הקרטוש מעוטר בפירות ובעיטורים צמחיים שונים, ובתוכו נדפסו גם שני איורים של עצים – מימין עץ זית שתול בתוך כד, ומשמאל עץ תמר. המסגרת החיצונית מעוטרת בשתי סצנות הקשורות בחג הסוכות: בראש הדף איור המתאר את הענן ואת האש אשר ירדו מן השמים בחנוכת בית המקדש ("ולא יכלו הכהנים לעמד לשרת מפני הענן", מלכים א', ח', י"א), ובחלקו התחתון איור המתאר את "שמחת בית השואבה". בארבעת המדליונים הממוקמים בשוליים העליונים מתוארים: סוכה, שלמה לפני המזבח, תפילת שלמה המלך ("ויסב המלך את פניו ויברך...") ואיור נוסף של סוכות ושל איסוף סכך. בשוליים התחתונים – מימין ומשמאל – מופיעות דמויותיהם של אהרן הכהן ושל משה.
ידועים עותקים אחדים של לוחות מסוג זה (אף הם נושאים פסוקים מתהלים ע"ו). על הלוח הנמצא באוסף מוזיאון ישראל כותב מרדכי נרקיס: "רב העניין בדף יחיד הנמצא בבית הנכות הלאומי בצלאל בירושלים והוא תחריט מעשה ידיו של חרט לא יהודי בשם פראנצוסקו גריזליני החותם עברית ומספר שהדף נעשה בהשפעת או ב"מחשבת" אברהם ירמיה קאלימאני [...] מן הדגם של משפחת פואה הקבוע בתוך התחריט אפשר לנו להבין שהדף הוצא על ידי אחד המדפיסים ממשפחה זו שפעלו בויניציאה בשנות הארבעים של המאה השמונה עשרה, ואף אמנם מוצאים אנו ברשימות הספרים שהוציאו גם את "בסוכות" הזה" (לא ברור אם נרקיס ראה עותק דומה או שמא זיהה את עץ התמר כסמלה של משפחת פואה. מתוך: "הסוכה ועיטוריה", נדפס ב"אוגדן למורה – שלושת הרגלים", 1980).
מצב בינוני. כתמים ופגעי רטיבות (בעיקר בשוליים). קרעים ופגמים, רובם משוקמים שיקום מקצועי. מוצמד ללוח קרטון. חלקו המרכזי של הדף (כ–25X13 ס"מ בקירוב) הוחלף, כנראה, בפיסה מדף אחר, או עבר שיקום.
תערוכות:
מקור: אוסף משפחת גרוס, תל אביב, 038.011.008.