פריט 226
כתב-יד - תשובות הגאונים ותשובות הראשונים - אירופה, המאה ה-15
כתב-יד, קובץ גדול של תשובות הגאונים (מגאוני בבל) ותשובות הראשונים (ראשוני חכמי ספרד ואשכנז). [כתיבה אשכנזית בינונית נאה. אירופה, המאה ה-15 בערך].
למעלה מ-700 תשובות, ממוספרות בשתי ספירות. חלק א' כולל שצ"ד תשובות (עד דף 57/ב), והן ברובן הגדול מאת גאוני בבל. בחלק ב' עוד שי"א תשובות, בעיקר תשובות מחכמי ארצות אירופה בתחילת תקופת הראשונים וקצת תשובות מתקופת הגאונים.
תשובות מגאוני בבל: רב נטרונאי גאון, רב עמרם גאון, רב סעדיה גאון, רב שמואל בן חפני גאון, רב שרירא גאון, רב האי גאון, ועוד. תשובות גדולי הראשונים מחכמי אשכנז וספרד, מהם: רבי משה בן חנוך [מארבעת החכמים שנשבו בספינה, ונפדה בעיר קורדובה שבספרד יחד עם בנו רבי חנוך], רבי חנוך, רבי יוסף אבן אביתור, רבי משולם בן קלונימוס, רבינו גרשום מאור הגולה, רש"י ורבינו תם.
תשובות רבות שבכתב-היד באו בדפוס ע"פ כתב-יד אחר בספר שערי צדק (שלוניקי, תקנ"ב). כתב-היד שלפנינו הגיע לידי החכם שד"ל - שמואל דוד לוצאטו (תק"ס-תרכ"ו 1800-1865), שרשם בגליונותיו ציונים לתשובות מקבילות אשר נדפסו בספר שערי צדק, ובסופו (דף 140/א) רשימה בכתב ידו: "לוח התשובות אשר לא מצאתי בספר שערי צדק". [שד"ל גם העתיק את העמוד הראשון כמתכונתו - דף ההעתקה בכתב ידו נכרך בראש כתב-היד]. על חשיבות כתב-יד זה כתב שד"ל בספרו "בית האוצר" (דף מז/1): "יתרון גדול יש לכתב-היד על הנדפס, כי כתה"י מדוייק והטעויות בו מתי מספר, והנדפס מלא שיבושים כרימון". שד"ל אף הדפיס תשובות אחדות ע"פ כתב-היד ב"בית האוצר" ובכתב העת "כרם חמד".
תשובות אחרות שבכתב-היד מקבילות לתשובות שנדפסו בספר הישר לרבינו תם ובספרים אחרים - שלא על פי כתב-יד זה. יואל מילר (תקפ"ז-תרנ"ה 1827-1895) בספריו "תשובות חכמי צרפת ולותיר" (וינה, תרמ"א) ו"תשובות גאוני מזרח ומערב" (ברלין, תרמ"ח) הדפיס מתוך כתב-יד זה את כל התשובות שלא נדפסו עד ימיו. בגליונות כתב-היד מופיעים רישומים רבים בכתב ידו של מילר, בהם הוא מציין היכן כבר נדפסו התשובות.
פרופ' אברהם גרוסמן, במאמר שהקדיש לכתב-יד זה (עטרה לחיים - מחקרים בספרות התלמודית והרבנית, ירושלים תש"ס, עמ' 275), כותב על החשיבות שנשארה לכתב-יד זה גם אחרי שנדפסו התשובות שבו בפרסומים שונים: "... מחברו ליקט והעתיק מקבצים שונים, שחלקם מקוריים היו ונערכו עוד בחייהם של החכמים. שלא כדרכם של מעתיקים רבים בימי הביניים, לא השמיט בד"כ בעל כתב-יד זה את השאלות ולא קיצרן, אלא הביאן בשלמותן... התשובות המצויות בו נתפרסמו... על ידי י' מילר... אך דרך הפרסום יש בה לעתים כדי להטעות. מילר עירבב לעתים קרובות את השאלות והתשובות ולא הביאן כסדרן בכתב-היד גופו, ובכך הכביד על זיהוים של בעלי התשובות האנונימיות. המעתיק הביא בד"כ חטיבות חטיבות של השאלות והתשובות על פי המקורות שמהם נטל, ולרוב אף העיד במפורש על מעשהו זה, על סיום העתקה ממקור אחד ותחילת העתקה ממקור אחר. מסיבה זו יש לחזור, בשעה שבאים לחקור תשובות אלה, אל כתב-היד גופו".
חוקרי כתב-היד הזה מציינים כי יש בו מאפיין ייחודי לעומת קבצים אחרים של תשובות הראשונים, בכך שהתשובות שבכתב-יד זה [בחלק ב'] נעתקו בסדרן המקורי, אסופות קטנות לכל חכם בנפרד, ולא עורבבו לפי ענייניהן ולא קוצרו.
מתוך כתב-היד ניכר כי נעתק ע"י סופר תלמיד חכם, שהבין את תוכן וחשיבות התשובות, ומשום כך אנו מוצאים בו רווחים שהשאיר הסופר עבור השלמה ממקורות אחרים של התוכן החסר בכתבי-היד שהיו לפניו. בכמה מקומות השאיר הסופר רווח גדול וציין בגליון "חסר כאן הרבה" (דף 29/ב) או "חסר כאן" (דף 33/א) או רק "ח"כ" (למשל בדפים 20/ב, 40/א, 61/ב, 75/ב, 78/ב, 87/ב, 90/ב, 136/ב), כנראה כדי שיוכל להשלים במידה וימצא במקור אחר את החסר. בדף 22/ב כתב בגליון: "דלגתי כאן הרבה מזה הלשון". בכמה מקומות הסופר ציין בגליון: "ח"כ [חסר כאן] השאלה והיא כתובה בערבי ולא כת'[בתיה]" (דף 106/ב, וראה דפים 107/א, 109/א, 115/א).
בראש העמוד הראשון חתימה או רישום בעלות, בכתיבה דהויה ולא מפוענחת: "...הגאון מוהר"ר שמע--[ון/יה?]...". בדף האחרון מודבקת פיסת נייר, ובה תחילת שטר "זכרון עדות" משנת ר"מ 1480 בעיר פבי"א [כנראה העיר פיובה די סאקו Piove di Sacco בצפון איטליה, בה נדפס בשנת רל"ה 1475 ספר ארבעה טורים בפעם הראשונה], על הודאת "האלמנה מרת בילה" שקיבלה כל דמי ההוצאות שעשתה בעד חתנה "הר' יהודה ב"ר מנחם שי'[חיה]" ומשפחתו.
[1], [141] דף. 29 ס"מ. כתיבה נאה בדיו חומה (מעט דהויה). שוליים רחבים. מצב טוב-בינוני. בלאי וכתמים. שיקומי נייר בפינות חלק מהדפים. מעט סימני עש. בסוף דפים 122/ב ו-128/ב רשם מילר "חסר עלה". דף 131 מודבק על נייר שיקום. חותמות ספריית מונטיפיורי. בכריכה חדשה מהודרת ומקצועית, חצי-עור.
מקור:
1. רבי אברהם קראקוביאה מויניציאה "בן רבנים נכבדים" (ע"פ שד"ל ב"בית האוצר").
2. החכם שמואל דוד לוצאטו (שד"ל), כת"י 92.
3. החכם שלמה זלמן חיים הלברשטם (שזח"ה), כת"י 179.
4. אוסף מונטיפיורי - לונדון, כת"י 98.
התשובות ממוספרות בגליונות בכתב אחר. סדר מיספור התשובות משובש בתחילת חלק ב', וזה מחמת שכתב-היד היה כרוך בצורה משובשת בעת שהכותב הוסיף את המיספור, ולאחר מכן סודרו הדפים על נכון בידי שד"ל, כאשר הוא כותב ב"בית האוצר" (דף נו/1).
חלק אחר של כתב-יד זה הוא כתב-יד מונטיפיורי 102, שנמכר בסותבי'ס באוקטובר 2004, פריט מס' 95. בקטלוג סותבי'ס ובקטלוג הספרייה הלאומית כותבים עליו שהוא חסר ושרד רק מסימן שי"ב, אמנם מתברר שכתב-היד שלפנינו הוא החלק הראשון ששרד בשלמותו, ואשר מסתיים בסימן שי"א. בספרו "בית האוצר" (דף מז/2) מספר שד"ל על כך שהוא זה שהפריד את כתב-היד השלם לשני כרכים: "... הפרדתי אותן מהשאר, ועשיתי מהקל"ט דפים ספר בפני עצמו, ומהקי"ט האחרונים ספר בפני עצמו".
ספרות: ש"ד לוצאטו, בית האוצר, לשכה א' (למברג, תר"ז), דף מו/2 ואילך; י' מילר, תשובות חכמי צרפת ולותיר (וינה, תרמ"א), הקדמה; א' גרוסמן, תשובות חכמי ספרד הראשונים שנשתמרו בכ"י מונטפיורי 98, עטרה לחיים - מחקרים בספרות התלמודית והרבנית לכבוד פרופ' חיים זלמן דימיטרובסקי (ירושלים, תש"ס), עמ' 274-282; ש' עמנואל, שברי לוחות - ספרים אבודים של בעלי התוספות (ירושלים, תשס"ז), עמ' 273-274.